Huvudliggaren:
"Häfteträ fr. Mangskogs sn. L. 0,34 m. Br. omkr. 0,21 m. Jfr. 88,254 och 88,376. G. af Nils Nilsson, Bjurbäcken, Mangskog."
Katlogkort:
"Användning se 88254 och 88376."
Till ett av folkmedicinens mest utbredda botredskap hörde häftträn, stämträn, valbundna eller vårdbundna trän. Dessa utgjordes av en trädgren, mindre grenklyka eller en trädknut som av naturen eller människan formats så att en ring, eller ett genomgående hål bildats. Principen var att den sjuke själv, den sjukes linne, eller vätska för den sjuke att ta in, skulle dras genom hålet enligt särskild ordning. Sådan så kallad smöjning är en mycket gammal botetradition som i Sverige ännu in på 1900-talet användes för att behandla en rad sjukdomar, framför allt rakitis bland barn.
/Ulrika Torell 2007-11-22
Photo:
Jonsson, Emelie
/
Nordiska museet
Huvudliggaren:
"Häfteträ fr. Mangskogs sn. L. 0,34 m. Br. omkr. 0,21 m. Jfr. 88,254 och 88,376. G. af Nils Nilsson, Bjurbäcken, Mangskog."
Katlogkort:
"Användning se 88254 och 88376."
Till ett av folkmedicinens mest utbredda botredskap hörde häftträn, stämträn, valbundna eller vårdbundna trän. Dessa utgjordes av en trädgren, mindre grenklyka eller en trädknut som av naturen eller människan formats så att en ring, eller ett genomgående hål bildats. Principen var att den sjuke själv, den sjukes linne, eller vätska för den sjuke att ta in, skulle dras genom hålet enligt särskild ordning. Sådan så kallad smöjning är en mycket gammal botetradition som i Sverige ännu in på 1900-talet användes för att behandla en rad sjukdomar, framför allt rakitis bland barn.
/Ulrika Torell 2007-11-22
Photo:
Djerf, Mona-Lisa
/
Nordiska museet