Avbildad namn
A part of
History
-
Accession
- Givare till museetKungliga Svenska Segel Sällskapet (1830)
- ProfessionSegelsällskap
- Alternative namesKSSS Svenska Segel Sällskapet (1830-1878, därefter Kungliga Svenska Segelsällskapet, KSSS)
- DigitaltMuseumSearch in «Kungliga Svenska Segel Sällskapet»
Fotografering
- FotografOkänd fotograf
Classification
References
-
- SamlingKSSS samlingen
License information
-
License
Attrbution-ShareAlike (CC BY-SA)
Metadata
- IdentifierFo165088
- Part of collectionSjöhistoriska museets foton
- Owner of collectionSJÖHISTORISKA MUSEET
- InstitutionSjöhistoriska museet
- Date publishedNovember 11, 2014
- Date updatedAugust 24, 2024
- DIMU-CODE021015513502
- UUID7eb7ada2-c4b0-4156-bed9-00bb9b34f4e0
- Tags
2 comments
Hur säker var skärgårdskryssaren? Det är en fråga som man sällan möter idag. Säkert råder delade meningar som så ofta inom båtlivet. Min far hade två stycken B 22:or och en Drake under sitt seglarliv, först Sk. S 174 Zephyr där han 1933 kappseglade under mycket svåra förhållanden fr. Långedrag till Marstrand. Med stormfock och bottenrevat närmade man sig målet. Utanför Klåverön(Klöverön) tornade sjöarna upp sig ytterligare. Plötsligt uppenbarade sig en konkurrent uppe på en vågkam så hög att denna båt hotade att segla av masttoppen. Båtarna gick dock klara från varandra när de bytte plats och far hamnade högt uppe på nästa vågkam. I hamn träffades besättningarna. Personerna på vågkammens topp trodde att de skulle falla ner på Zephyr nere vågdalen. De hade också sett matstoppen under sin egen båt. Med en masthöjd på cirka 10m och avräknat båtens krängning betyder detta våghöjd någonstans mellan 5-8 meter. Vindstyrkan hade på Marstrand varit upp till 33 meter per sekund i byarna, men får räknas ned något då detta var 1930-talets meterologiska skala. B 22:an var något kraftigare och kortare än de övriga skärgårskryssarna och kom till på västkustinitiativ 1925. Men kan inte förklara att samtliga deltagare klarade sig utan haveri. Mot detta står ett par otäcka dödsolyckor, den svåraste ägde rum under Nprrköpings SS kappsegl. under pingsten 1925. Ett våldsamt oväder bröt ut som orsakade stora problem. Två skärgårdskryssare vattenfylldes och sjönk, 8 personer hamnade i vattnet, 5 av dessa omkom. Året före hade en skärgårdskryssare sjunkit, en person omkom i besättningen.
Erik Salander den kände båtkonstruktören som ritat så många framgångsrika sk. kr. under 1910-talet betecknade 1920-talets skärgårdskryssare som "flytande likkistor" om han menade det eller ville väcka opinion är inte lätt att veta. Frågan, även om den är något hypoteteisk, kvarstår hur säker var skärgårdskryssaren? Anledningen är förstås att det hör till de absoluta undantagen till att däckade båtar över 4-5 meters längs orsakar livsfara för besättningen. Risken för drunkningen har i praktiken inte med en båts sjövärdighet att göra utan finns i risken att falla överbord, särskilt utan flytväst påtagen.
T, August 9, 2015
Martin Linde, August 17, 2015